Co si od tohoto stěhování slibujete?
Nosorožci černí jsou ve volné přírodě kriticky ohroženi. Na světě jich zbývá posledních několik tisíc. Na druhé straně chovu nosorožců černých v lidské péči se daří a díky tomu máme možnost je vracet do přírody, kde mohou tato zvířata zakládat nové populace a podpořit tak početně a geneticky ty stávající. Naším hlavním cílem a přáním je, aby se skupina, která brzy zamíří do Rwandy, v tomto místě dobře aklimatizovala, začala se rozmnožovat a tím přispěla k založení nové, udržitelné populace.
A proč zrovna Rwanda?
Kvůli pytlačení a v důsledku tragické občanské války byli všichni nosorožci ve Rwandě do roku 2007 vyhubeni. Díky novému vedení národního parku Akagera a spoluprací s neziskovou organizací African Parks se podařilo tuto situaci zásadně změnit a úspěšně obnovit chod celého parku. Od roku 2010 byla uskutečněna či zpřísněna mnohá bezpečnostní opatření a povedlo se tak do tří let snížit množství upytlačených zvířat o 97 procent, stejně jako ubylo množství nalezených pytláckých ok. Právě tyto příznivé výsledky byly nezbytným předpokladem pro to, aby do parku mohla být vrácena vzácná zvířata jako lvi nebo nosorožci. V roce 2017 tam bylo z Jihoafrické republiky už dopraveno osmnáct nosorožců, kteří nyní žijí v jižní části národního parku.
Kdo se na výběru této africké země podílel?
Rozhodnutí, že cílovým místem transportu bude právě Národní park Akagera ve Rwandě, předcházela řada jednání, z nichž to nejdůležitější se odehrálo na konci února 2018 přímo v Akageře. Kromě zástupců Safari Parku Dvůr Králové tam vystoupil i koordinátor chovu nosorožců černých v Evropě Mark Pilgrim a zástupci afrických zemí včetně domácí Rwandy. Všechny zainteresované instituce se shodly, že převoz nosorožců z Evropy do Rwandy má veškeré předpoklady pro jejich úspěšné začlenění do africké přírody a pro zvýšení genetické pestrosti nosorožčí populace v zemi.
Proč se vybrali tři nosorožci ze Dvora Králové a dva z jiných evropských zoo?
Safari Park Dvůr Králové patří mezi nejúspěšnější chovatele nosorožců na světě. Dosud se u nás narodilo 46 mláďat tohoto druhu. V současné době je skupina chovaná ve Dvoře největší v Evropě. Navíc se už mnoho let významně podílíme na ochraně nosorožců v přírodě a do Afriky jsme vrátili osm nosorožců, v čemž bychom rádi dále pokračovali.
Samotný výběr zvířat však neřídil přímo dvorský safari park, ale koordinátor chovu nosorožců černých Mark Pilgrim v rámci Evropské asociace zoologických zahrad a akvárií, který je pro tyto projekty zodpovědný za volbu geneticky vhodných jedinců. Pro převoz byla vybrána zvířata, jejichž další rozmnožování v lidské péči by bylo z důvodu relativní příbuznosti mezi zvířaty po Evropě omezeno a naopak v Africe genetickou pestrost volně žijících populací zvýší. Dalšími faktory jsou například také věk zvířat a složení samců a samic.
![](https://faei.cz/wp-content/uploads/2019/06/zoo-manny.jpg)
Kolik celý projekt bude stát, kdo ho zaplatí? Pomáhají třeba i drobní dárci?
Převoz do Rwandy je dosud největším přesunem nosorožců z Evropy do Afriky a s tím souvisejí i vyšší náklady. Nejvýznamnější položkou je letecká přeprava, jejíž cena se vyšplhá přibližně na 3,5 milionů korun, a dále zhotovení přepravních beden, jejichž cena bude dohromady okolo 640 tisíc. Za organizaci transportu a jeho financování je z největší části zodpovědný právě dvorský safari park, který na přípravě a financování spolupracuje s patronkou přesunu, světovou topmodelkou Veronikou Vařekovou.
Peníze s její velkou pomocí shromažďujeme od individuálních dárců a pořádáme akce, jejichž výtěžek bude na transport rovněž použit – uspořádali jsme charitativní sportovní akci Safariběh, díky níž jsme vybrali okolo 300 tisíc, rozjeli jsme kampaň s prodejem triček na Bonfire, která vynesla přes 140 tisíc korun. Rovněž zainteresované zoo přislíbily, že se na transportu budou finančně podílet. Zapojit se do podpory převozu může každý, a to prostřednictvím příspěvku na konto Wildlife 264350610/0300. Za všechny dary jsme velmi vděční.
![](https://faei.cz/wp-content/uploads/2019/06/zoo-jasmína.jpg)
A co peníze na zajištění pobytu zvířat ve Rwandě?
Náklady, které s sebou nesou záležitosti spojené s pobytem nosorožců v Akageře, jako je výstavba ohrad, zabezpečení nosorožců, krmivo a práce tamních lidí, je už v kompetenci Národního parku Akagera a organizace African Parks, která park spravuje.
Jak dlouho už jsou dva nosorožci z Británie a Dánska ve Dvoře Králové? Jak se na převoz připravují?
Všech pět zvířat se na transport skutečně připravuje v Safari Parku Dvůr Králové. V první fázi bylo nutné nechat čas a prostor dvěma nosorožcům z jiných evropských zahrad – Mandelovi a Olmoti, kteří k nám dorazili na konci roku 2018, aby si zvykli na nové prostředí. Poté mohli ošetřovatelé přistoupit k vzájemnému seznamování zvířat, což je důležité pro jejich dobrý psychický stav během cesty a stejně tak i pro jejich pobyt v novém domově.
Zvířata si na sebe zvykala nejprve přes hrazení. Poté se ošetřovatelům podařilo spojit v jednom výběhu tři nejmladší nosorožce ze skupiny – Mandelu, Olmoti a Jasiri. Starší dva jedinci Jasmína a Manny se zatím sbližují jen přes hrazení. Chceme tak zabránit případnému zabřeznutí samice ještě před transportem. Závěrečnou fází je naučit každého z pětice nosorožců zvyknout si na bednu tak, aby do ní dobrovolně uměli vlézt a bez obtíží v ní vydrželi. Nejdříve nosorožci bednou procházejí, později do ní ošetřovatelé dávají zvířatům krmivo.
![](https://faei.cz/wp-content/uploads/2019/06/zoo-olmoti.jpg)
Jak bude vypadat samotný převoz?
Zvířata budou postupně naložena do přepravních beden, každý nosorožec do té své. Převoz proběhne ze Dvora na nákladních autech do Prahy, odtud letecky do hlavního města Rwandy Kigali. Z Kigali poté bude přesun pokračovat nákladními auty do Akagery. Předpokládaná doba nakládání zvířat a transportu je přibližně třicet hodin.
Zvířata budou po celou dobu při vědomí, krmena, napájena a pod neustálým veterinárním dohledem. Za tímto účelem bude přímo v letadle u zvířat veterinář a uznávaný specialista na transporty nosorožců Pete Morkel a ošetřovatelé ze safari parku, kteří se zvířaty pracují dlouhé roky, transportů do Afriky se osobně účastnili a pomáhali i s aklimatizací zvířat přímo na místě. Ošetřovatelé v Akageře na nějakou dobu zůstanou pro zdárnou aklimatizaci zvířat.
Tohle nemá vůbec smysl!
Dokud se bude dít v Africe, to co se tam děje, je to házení „perel sviním“…
Samozřejmě smysl má ochrana, spíš v jižních státech Evropy (nebo tam kde se daří), rezervaci pro tyto zvířata. Tam kde budou mít klid a nikdo jim neublíží … A že sem nepatří … vždy tu kdysi byli…